Systematisk liste for Organisatoriske begreber 
Aug 29 2016 14:25:21

Begreb 	Notation 	Synonymer 	Generel definition 	Kommentar 	Kommentar eller begrundelse for ændringer	Ændringsforslag	Kommentar til ændringsforslag	
læge 	1 	doctor;  	person der er autoriseret af Sundhedsstyrelsen som læge 	Autorisation som læge sker på grundlag af bestået medicinsk embedseksamen og aflagt lægeløfte – når vi tale om danskuddannede. Ovenstående dækker også udenlandsk uddannede der har fået dansk autorisation som læge. 				
speciallæge 	1.1 	 	læge der har afsluttet en uddannelse indenfor et godkendt lægeligt speciale og som af Sundhedsstyrelsen har fået tilladelse til at betegne sig som speciallæge i det pågældende speciale 	 				
praktiserende speciallæge 	1.1.1 	 	speciallæge der har etableret sig i egen praksis med eller uden sygesikringstilskud 	 				
alment praktiserende læge 	1.2 	 	læge der har tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin og som arbejder i almen praksis 	”Praktiserende læge” er ikke en beskyttet titel og kan bruges af alle der er autoriseret som læge + tilladelse til selvstændigt virke – og som praktiserer, dvs. har etableret praksis. ”Alment praktiserende læge” må derimod kun anvendes af speciallæger i almen medicin, der praktiserer (arbejder i eller har etableret praksis) med eller uden sygesikringstilskud. 
Der er intet i sundhedslovgivningen der forbyder en person, der holder op med at praktisere, at kalde sig for praktiserende læge. Man kan være alment praktiserende læge uden at modtage sygesikringstilskud. 				
egen læge 	1.2.1 	 	alment praktiserende læge eller lægepraksis som en person i sikringsgruppe 1 er tilmeldt eller som en person i sikringsgruppe 2 har valgt som sin læge 	Begrebet må ikke forveksles med kontaktlæge eller kontaktperson på hospitalet. 				
aktør 	2 	actor;  	objekt der deltager i en aktivitet 	Det er ikke alle objekter, der kan være en aktør, fordi ikke alle objekter kan siges at deltage. Nogle objekter vil fx i stedet indgå som redskaber i en aktivitet. 				
sundhedsaktør 	2.1 	 	aktør der deltager i sundhedsrelateret aktivitet 	 				
sundhedsfaglig person 	2.1.1 	sundhedsfagligt uddannet person;  	sundhedsaktør der har en sundhedsfaglig uddannelse 	 				
sundhedsperson 	2.1.1.1 	 	sundhedsfaglig person der er autoriseret i henhold til særlig lovgivning til at varetage sundhedsfaglige opgaver, og personer, der handler på disses ansvar 	 				
værge 	2.1.2 	 	sundhedsaktør udpeget af Statsforvaltningen eller retten til at varetage en persons personlige anliggender eller en nærmere afgrænset del af disse 	Værgens tilknytning til en person kan være tidsbegrænset. 				
pårørende 	2.1.3 	patientpårørende;  	sundhedsaktør der har et tilknytningsforhold til en patient i forbindelse med en patientkontakt 	Se evt. Sundhedsstyrelsens vejledning, 1998-09-16 nr. 161 				
patient 	2.1.4 	subject of care;  	sundhedsaktør der er genstand for sundhedsaktivitet 	I visse sammenhænge er dette begreb bedre symboliseret med termerne "beboer", "borger" eller "klient". Dette vil typisk være tilfældet, når sundhedstilstanden ikke er sygdom. 				
sundhedsproducent 	2.1.5 	health care provider;  	sundhedsaktør der udfører sundhedsaktivitet 	 				
sundhedsprofessionel 	2.1.5.1+3.2.1-1 	health care professionel;  	sundhedsproducent der beslutter og udfører sundhedsaktiviteter i kraft af sit tilhørsforhold til en sundhedsproducerende enhed 	 				
behandler 	2.1.5.1.1 	 	sundhedsprofessionel der kan udføre sundhedsintervention 	Bemærk at termen 'behandler' i psykiatrien typisk anvendes om patientens tilknyttede læge eller psykolog. 				
organisation 	3 	 	aktør bestående af en eller flere personer, der samarbejder om at nå et eller flere fælles mål 	En organisation indeholder mindst en fysisk person. 				
behandlingssted 	3.1 	 	organisation med egen ledelse der udfører sundhedsfaglig behandling og foretager sundhedsfaglige optegnelser i et afgrænset informationssystem 	Begrebet har ingen geografisk afgrænsning. 
Ved behandlingssted forstås en myndighed, institution, virksomhed m.v. med egen ledelse, hvor der udføres sundhedsfaglig behandling, jf. sundhedslovens § 5, og foretages sundhedsfaglige optegnelser i egne, afgrænsede elektroniske systemer. Bestemmelsen stiller ikke krav om, at behandlingsstedet fysisk er samlet ét bestemt sted. Behandlingssteder, der udfører behandling flere forskellige steder decentralt, kan således betragtes som ét behandlingssted, f.eks. den kommunale hjemmesygepleje, der kan udføre behandling i patientens eget hjem, på institution eller i et eventuelt sundhedscenter, eller den kommunale skoletandpleje, der udfører tandbehandling på de enkelte skoler i kommunen. 'INFORMATIONSSIKKERHED- vejledning for sundhedsvæsenet 2008 
Et behandlingssted kan være et hospital, en afdeling og andet. 				
institution 	3.2 	 	organisation der er direkte økonomisk ansvarlig over for institutionsejer 	I SOR har termen sundhedsinstitution været anvendt, men SOR indeholder institutioner, som ikke er 'sundhedsinstitutioner', men derimod 'institutioner med relation til sundhedsvæsenet'.
Fx Aarhus Universitetssygehus, som er ansvarlig overfor Region Midtjylland. 				
sundhedsproducerende enhed 	3.2.1 	health care organisation;  	enhed der danner ramme for sundhedsprofessionelles sundhedsaktiviteter 	 				
behandlingsenhed 	3.2.1.2 	 	sundhedsproducerende enhed for hvilken adgang til sundhedsoplysninger i it-systemer afgrænses ud fra en behandler-relation mellem patient og sundhedsperson 	Begrebet har ingen geografisk afgrænsning. 				
skadeklinik 	3.2.1.3 	 	sundhedsproducerende enhed der varetager udredning og behandling af akut skade 	 				
hospital 	3.2.1.4 	sygehus;  	sundhedsproducerende enhed der danner ramme for behandling under lægeligt ansvar, hvor behandlingen skal kunne varetages under indlæggelse 	På et hospital kan der desuden varetages ambulante aktiviteter. 
Der indgår ikke et geografisk aspekt i begrebet. Et hospital kan befinde sig på et større område fx fordelt over en region. Et hospital kan således være beliggende i en række forskellige byer. 
Det definerende træk ved et hospital er, at der foregår behandling, men hospitaler beskæftiger sig med mange andre sundhedsrelaterede aktiviteter fx forebyggelse, kontrol, fødsler og lign. 
Nogle aktiviteter foregår uden lægelig deltagelse, men et definerende træk ved et hospital er, at der skal kunne foregå aktiviteter under lægeligt ansvar. Vedr. lægelige pligter og det deraf afledte lægelige ansvar henvises til relevant lovgivning herunder autorisationsloven. 				
tværfagligt center 	3.2.1.4-1 	center;  	sundhedsproducerende enhed der er en del af et hospital og består af afdelinger med forskellige fagområder med én centerledelse 	Tværfaglige centre har overvejende administrativ funktion. 
Termen center anvendes her udelukkende på baggrund af administrative egenskaber. På sygehusene anvendes termen i flæng i navne på afdelinger, afsnit m.v. på sammen måde som fx klinik. 				
afdeling 	3.2.1.4-1-1+3.2.1.4-2 	sygehusafdeling; hospitalsafdeling;  	del af hospital som består af et eller flere afsnit og har én klinisk eller administrativ ledelse 	 				
stamafdeling 	3.2.1.4-1-1.2 	 	afdeling der har det lægelige ansvar for en patient indskrevet på et stamafsnit under afdelingen 	 				
afsnit 	3.2.1.4-1-1-1 	sygehusafsnit; hospitalsafsnit;  	del af en afdeling bestemt for én eller få afgrænsede funktioner 	 				
adresseafsnit 	3.2.1.4-1-1-1.1 	 	afsnit der har det plejemæssige ansvar for patienten 	Patientens fysiske opholdsadresse under en indlæggelsesperiode. 				
stamafsnit 	3.2.1.4-1-1-1.2 	 	afsnit hvor patienten er indskrevet 	Et stamafsnit er et sengeafsnit eller et ambulatorieafsnit. 				
serviceafsnit 	3.2.1.4-1-1-1.3 	 	afsnit der yder service til kliniske afsnit 	 				
patienthotel 	3.2.1.4-1-1-1.4 	 	afsnit på eller i tilknytning til hospitalet der alene yder det til opholdet hørende kost og logi 	Patienthotellet er stamafsnit for hotelpatienter, mens et sengeafsnit er stamafsnit for patienter indskrevet på sengeafsnit, der har patienthotellet som adresseafsnit. 
På patienthotellet kan bo såvel patienter som disses pårørende. 				
opvågningsafsnit 	3.2.1.4-1-1-1.5 	 	afsnit hvor patienter overvåges efter anæstesi 	 				
akutmodtageafsnit 	3.2.1.4-1-1-1.6 	akutafsnit;  	afsnit hvor der uden forudgående aftale modtages patienter til akut undersøgelse og akut behandling 	Der kan være regel om at henvendelse kun kan ske efter visitation via vagtlægeordningen. 				
psykiatrisk akutmodtageafsnit 	3.2.1.4-1-1-1.6.1 	psykiatrisk skadestueafsnit;  	akutmodtageafsnit der modtager patienter til psykiatrisk udredning og behandling 	 				
ambulatorieafsnit 	3.2.1.4-1-1-1.7 	ambulatorium;  	afsnit hvor der varetages sundhedsfaglig vurdering og behandling af ikke-indlagte patienter 	 				
sengeafsnit 	3.2.1.4-1-1-1.8 	 	afsnit med normerede sengepladser 	 				
normeret sengeplads 	3.2.1.4-1-1-1.8-1 	normeret seng;  	seng på et hospital hvor sundhedsprofessionelle varetager undersøgelse, behandling, overvågning og pleje af indlagte patienter 	Normerede sengepladser findes på sengeafsnit og på akutmodtageafsnit, på afsnit til intensiv behandling, på patienthoteller (til indlagte patienter) på neonatalafsnit. Kuvøser medregnes til normerede senge. 
Vugger til nyfødte på fødeafsnit medregnes ikke i de normerede sengepladser. 				
låneseng 	3.2.1.4-1-1-1.8-1.1 	 	normeret sengeplads på et andet sengeafsnit end patientens stamafsnit 	 				
afdeling 	3.2.1.4-2+3.2.1.4-1-1 	sygehusafdeling; hospitalsafdeling;  	del af hospital som består af et eller flere afsnit og har én klinisk eller administrativ ledelse 	 				
sundhedsprofessionel 	3.2.1-1+2.1.5.1 	health care professionel;  	sundhedsproducent der beslutter og udfører sundhedsaktiviteter i kraft af sit tilhørsforhold til en sundhedsproducerende enhed 	 				
institutionsejer 	4 	 	organisation, firma eller person der bærer det overordnede politisk-økonomiske ansvar for en institution 	Med udtrykket 'overordnet politisk-økonomisk ansvar' refereres til det samlede ansvar for hele institutionen. Der kan desuden være lokalt ansvar for det enkelte hospital, en afdeling og lign. 				
regional institutionsejer 	4.1 	regional;  	institutionsejer der er en region 	 				
privat institutionsejer 	4.2 	privat;  	institutionsejer der er privat 	 				
kommunal institutionsejer 	4.3 	kommunal;  	institutionsejer der er en kommune 	 				
statslig institutionsejer 	4.4 	statslig;  	institutionsejer der er staten 	 				
afgrænset informationssystem 	5 	lukket informationssystem; lukket system;  	informationssystem der kun indeholder oplysninger til brug for patientbehandling på behandlingsstedet 	 				
indlæggelse 	6 	 	sundhedsaktivitet på et sengeafsnit hvor en patient tildeles og dermed optager en normeret sengeplads 	 				
genindlæggelse 	6.1 	 	indlæggelse af patient der tidligere har været indlagt 	 				
genindlæggelse med tidssammenhæng 	6.1.1 	 	genindlæggelse der sker inden for et vist tidsrum efter seneste indlæggelse 	 				
genindlæggelse med årsagssammenhæng 	6.1.2 	 	genindlæggelse pga. komplikation til sygdom, behandling og undersøgelse 	 				
genindlæggelse med stedssammenhæng 	6.1.3 	 	genindlæggelse på samme afdeling som tidligere 	 				
indlagt patient 	7 	 	patient der er indskrevet på et afsnit og optager en normeret sengeplads 	 				
ambulant patient 	8 	 	patient der er indskrevet på et afsnit, men ikke optager en normeret sengeplads